- 15.08.2024Новації податкового законодавства
- 26.07.2024Оприлюднено Положення про здійснення фінансового моніторингу суб’єктами первинного фінансового моніторингу
- 03.07.2024K.A.C. Group виступила партнером фестивалю «Країна Мрій»
- 13.06.202423 травня – 6 червня відбулася мистецька виставка “Квітуча Україна” за партнерства K.A.C. Group
- 13.06.2024Перші результати першої КІК-звітності
Соцдопомога, квартири та бізнес за кордоном: про що спитають наші податківці біженців
Із цього року податкові органи почнуть збирати дані про рахунки нерезидентів в українських банках для передачі цієї інформації своїм іноземним колегам. Те ж саме робитимуть й фіскали інших країн щодо рахунків українців у місцевих фінустановах. Насамперед, новація зачепить інтереси наших біженців, які отримують соціальну допомогу, встигли розпочати бізнес чи знайти роботу в ЄС.
Видання «Мінфін» звернулося до спеціалістів податкової та юридичної сфер за консультаціями з аспектів, на які варто звернути увагу українським біженцям за кордоном. Зокрема, публікуємо коментарі провідного юриста K.A.C. Group Ірини Мацапури.
Що таке CRS
Загальний стандарт звітності та належної перевірки інформації про фінансові рахунки (Common Standard on Reporting and Due Diligence for Financial Account Information або CRS) існує в світі вже майже 9 років. Податкові країн, що приєдналися до нього, щорічно обмінюються інформацією про фінансові оборудки громадян і компаній.
Для отримання подібної інформації стосовно наших громадян і компаній українським податківцям не потрібно направляти запит до інших країн — членів угоди: вона надходитиме нашим фіскалам щорічно в автоматичному режимі. Так само щорічно українські податківці ділитимуться наявною у них фінансовою інформацією щодо резидентів інших країн.
Як зазначається у Звіті Глобального форуму з питань прозорості та обміну інформацією, станом на жовтень 2021 року інформацією про фінансові рахунки обмінювалися понад 110 юрисдикцій, у тому числі усі держави-члени Європейського Союзу.
У 2020 році було передано інформацію про понад 75 млн фінансових рахунків стосовно активів вартістю близько 9 трлн євро.
Дізнатися, чи передає інформацію про банківські рахунки країна вашого перебування, можна на офіційному сайті AEOI.
Коли до CRS приєднається Україна
Україна вже приєдналася до Багатосторонньої угоди про автоматичний обмін інформацією про фінансові рахунки у серпні минулого року. Тепер ми маємо закріпити це у національному законодавстві, і такий процес вже розпочато. ВР ухвалила відповідний законопроєкт (№?8131) у першому читанні наприкінці листопада 2022 р.
Депутати мають намір проголосувати за нього остаточно вже найближчим часом. Адже Україна хоче якнайшвидше стати членом ЄС, а для цього потрібно, в тому числі, відповідати сучасним стандартам контролю над сплатою податків.
Перший автоматичний обмін інформацією заплановано на 2024 рік, коли буде передано/отримано фінансові дані за поточний рік. Тобто всі транзакції, які українці проводили за своїми закордонними рахунками у 2023 році, стануть відомі українській Державній податковій службі. Відповідно, іноземні фіскальні структури отримають дані щодо фінансових операцій в Україні.
Не обов’язково, що обмін інформацією відбудеться вже за 2023 рік. Відповідно до законопроєкту, українські фінансові установи мали застосовувати Загальний стандарт звітності CRS для цілей виконання вимог Багатосторонньої угоди CRS із 1 січня 2023 року. Однак, потрібно враховувати, що законопроєкт, яким введені ці зобов’язання, ще готується до другого читання.
«До вказаної дати норма прийнята не була, отже, в остаточній редакції ці дати можуть бути змінені», — нагадує Ірина Мацапура.
Не є фактом також те, що він настільки глибоко торкнеться українських біженців.
По-перше, відомо, що до законопроєкту перед розглядом його у другому читанні готуються концептуальні правки. Не виключено, що вони торкатимуться питань обміну інформацією, яка стосується українців, які виїхали за кордон після 24 лютого 2022 року.
По-друге, як зауважує Ірина, в умовах запровадженого воєнного стану в Україні, іноземні юрисдикції часто надають спеціальний статус та роз’яснення, за яких умов на українських біженців не поширюється податкова резидентність цих країн. Експерти радять відслідковувати відповідні роз’яснення у країні прихистку.
Читайте матеріал повністю: Соцдопомога, квартири та бізнес за кордоном: про що спитають наші податківці біженців
https://minfin.com.ua/ua/realty/articles/pro-chto-sprosyat-nalogoviki-nashih-bezhencev/
- Медіа (76)
- Новини (126)
- Події (19)
- Українська боністика (4)